![Фонове зображення для блоку-посилання на Читальну залу](https://www.istvolyn.info/storage/images/zala.jpg)
![Фонове зображення для блоку новин](https://www.istvolyn.info/storage/images/news.jpg)
Публічна лекція «Корецька порцеляна. Історія мануфактури»
24 квітня об 14:00 в приміщенні Рівненської обласної універсальної наукової бібліотеки відбудеться публічна лекція знаних українських музейників Ольги Морозової та Віктора Луца на тему «Корецька порцеляна. Історія мануфактури: до 240-ої річниці від початку діяльності виробництва Корецької порцеляни».
Витончені вироби з відомого Корецького порцелянового виробництва впродовж сотню років функціонували у містечку Корець. До сьогодні цей витончений посуд зберігається у фондах Рівненського та Острозького краєзнавчих музеїв, в музеях Кракова, Вроцлава та Варшави, є окрасою приватних колекцій, передається з покоління в покоління. Про блискучу історію та занепад знаменитого виробництва будемо розмовляти у найближчу середу.
Запрошуємо усіх, хто любить історію краю!
Адреса:
м. Рівне, вул. Олександра Борисенка, 6
Рівненська обласна універсальна наукова бібліотека
4-й поверх, Світлиця
Матеріали Міжнародної науково-практичної конференції «Роль римо-католицької церкви в суспільному житті Волині-Житомирщини у ХVIII–ХХ ст.»
Матеріали Міжнародної науково-практичної конференції «Роль римо-католицької церкви в суспільному житті Волині-Житомирщини у ХVIII–ХХ ст.» 26 черв. 2021 р. / Кафедр. собор Св. Софії в м. Житомирі, Генер. конульство республіки Польща у Вінниці, Житомир. держ. ун-т ім. І. Франка, ГО «Студент. польс. Клуб» у Житомирі. – Житомир : Рута, 2021. – 218 с. : іл., фот.
Анотація: У науковому збірнику вміщено статті і повідомлення учасників міжнародної науково-практичної конференції «Роль римо-католицької церкви в суспільному житті Волині-Житомирщини у 18–20ст.», яка відбулася 26 червня 2021 року.
Ознайомитися з матеріалами Міжнародної науково-практичної конференції «Роль римо-католицької церкви в суспільному житті Волині-Житомирщини у ХVIII–ХХ ст.» можна у відділі краєзнавчої літератури Житомирської обласної універсальної наукової бібліотеки імені Олега Ольжича.
Джерело: Житомирська обласна універсальна наукова бібліотека імені Олега Ольжича
Науково-практична конференція «Нові дослідження пам’яток археології на Волині»: присвячена 875-річчю від першої літописної згадки Пересопниці
КЗ «Культурно-археологічний центр «Пересопниця» РОР запрошує науковців, краєзнавців до участі в науково-практичній конференції «Нові дослідження пам’яток археології на Волині», яка відбудеться у листопаді 2024 року. Конференція присвячується 875-річчю від першої літописної згадки Пересопниці.
До уваги приймаються дослідження за наступними напрямками:
- літописні міста Волині;
- Волинь у сучасних археологічних дослідженнях;
- дослідження пам’яток археології Волині та України;
- фондові колекції;
- історична реконструкція пам’яток археології.
За результатами конференції планується видання збірника. Для публікації матеріалів доповіді необхідно надати електронну версію або надіслати її на e-mail до 1 вересня 2024 р. тільки на цю адресу: peresop.museum@gmail.com.
Вимоги до оформлення матеріалів:
- доповідь виконана в текстовому редакторі Word з розширенням *.doc; шрифт Times New Roman, кегль 14, інтервал 1, поля 2,0 см з усіх боків, абзацний відступ – 0,5 см обсягом до 12 сторінок (0,5 друкованого аркуша). На першій сторінці у правому верхньому кутку – ім’я, прізвище автора (шрифт жирний), у дужках (назва міста), посада, вчене звання. Назву статті друкувати по центру звичайними літерами (шрифт жирний);
- обов’язково анотація (до 800 знаків) та ключові слова українською та англійською мовами;
- літературу і джерела слід наводити у квадратних дужках з їх наскрізною нумерацією після тексту статті (напр.: [3, с. 25], де перша цифра – номер джерела в списку; друга – сторінка.
Література оформлюється наступним чином:
Для книги: Прізвище І. П. Назва книги. – Місце: Видавництво, рік. – 100 с.
Для статті: Прізвище І. П. Назва статті // Назва видання (журналу, газети): журнал (газета). – Рік. – Т. 1, № 1. – С. 1–10.
- таблиці та малюнки подаються окремим файлом. Кожна на тому ж або окремому носії; розширення не менше 300 dpi, у форматі .jpeg або .tiff. Не допускаються схеми та малюнки у вигляді малюнків MS Word. Підписи до рисунків окремим файлом Word з розширенням .doc; шрифт Times New Roman;
Оргкомітет залишає за собою право відхиляти статті, що не відповідають вимогам та тематиці конференції.
Телефон для довідок: (067) 555-02-37
e-mail:peresop.museum@gmail.com
Джерело: КЗ «Культурно-археологічний центр «Пересопниця» Рівненської обласної ради
Виставка «Почаївські стародруки з колекції РОКМ»
У Рівненському обласному краєзнавчому музеї відбулася презентація виставки «Почаївські стародруки з колекції РОКМ», приурочена Дню пам’яток історії та культури та 290-ї річниці з дня виходу «Служебника» (1734) – першої книги, яка була надрукована у почаївській друкарні.
Олександр Булига, директор Рівненського обласного краєзнавчого музею, привітав гостей заходу, зазначивши, яка величезна робота була проведена працівниками сектору по оцифруванню колекції музейних стародруків.
Ольга Морозова, завідувачка сектору впровадження цифрових технологій РОКМ відмітила, що виставка стала певним підсумком музейного проєкту з оцифрування «Українські стародруки з фондів РОКМ». Науковиця підкреслила, що колекція стародрукованих книг Рівненського обласного краєзнавчого музею почала формуватися з 1972 року. Із усього зібрання, яке містить на сьогодні близько 120 книг з львівської, київської та почаївської друкарень, на виставці представлено близько 30 почаївських стародруків.
Віктор Луц, старший науковий співробітник сектору мистецтв музею говорив про українські стародруки почаївської друкарні, які вирізнялися використанням живої української мови, прекрасними шрифтами та ошатним мистецьким оформленням. Науковець звернув увагу гостей на перші видання «Служебник» (1734, 1735 рр), «Апостол» (1759 р.), «Євангелія» (1759, 1771, 1780 рр.) тощо.
Василь Ільчишин, директор Кременецько-Почаївського державного історико-архітектурного заповідника відмітив, що виставка дуже дотична до роботи їхнього музею і висловив впевненість у подальшій плідній співпраці по дослідженню стародруків.
Ознайомитися з діючою виставкою «Почаївські стародруки з колекції РОКМ» можна в приміщенні Рівненського обласного краєзнавчого музею.
![Фонове зображення для блоку нових надходжень](https://www.istvolyn.info/storage/images/nadhod.jpg)
Нові надходження
Козира В. Кривчики: відгомін віків (до поч. ХХ ст.)
Козира В. Кривчики: відгомін віків (до поч. ХХ ст.) [Комп'ютерний набір] / В. Козира. – Ланівці : [б. в.], 2024 – 85 с. : іл.
Анотація: У книзі проведено дослідження про невелике волинське село Кривчики, що знаходиться неподалік від княжого містечка Вишнівець Кременецького району Тернопільської області. Автором подана історична розвідка про рідне село від першої писемної згадки до початку 20 століття. Розкрита коротка історія володінь засновників князів Вишневецьких. Висунуто декілька варіантів етимології ойконімів Кривчики та йому подібних. Розглянуто власників села на протязі двох століть з їх короткою характеристикою. Проведено опис духовних оберегів, побуту, традицій та звичаїв у мешканців села Кривчики.
Видання присвячене Захиснику України, жителю села Кривчики Ігорю Дзьобі, який віддав своє життя у боротьбі за Батьківщину в російсько-українській війні 2022 року.
Книга рекомендована для читачів, які цікавляться історією та культурою рідного села, а також всім тим хто вивчає та досліджує історію рідного краю. Дана праця знаходитися в електронному (цифровому) форматі, і не є поліграфічним виданням.
Зміст
Частина 1. Перша писемна згадка і засновники. – С. 2.
Частина 2. Етимологія і семантика ойконіму Кривчики. – С. 5.
Частина 3. Кривчики у XVIІ–XVIІІ ст. – С. 10.
Частина 4. Інвентар с. Кривчики 1748 року. – С. 18.
Частина 5. Кривчики у XІX і на початку ХХ ст. – С. 23.
Частина 6. Духовні обереги, побут і традиції, звичаї і повір’я мешканців с. Кривчики в ХІХ ст. – С. 62.
Список література. – С. 79.
Додатки. – С. 82.
Яцечко–Блаженко Т. В. Нерухомі пам’ятки єврейської культурної спадщини міста Кременця
Яцечко–Блаженко Т. В. Нерухомі пам’ятки єврейської культурної спадщини міста Кременця / Т. В. Яцечко-Блаженко // Гілея: науковий вісник. – 2014. – Вип. 90. – С. 144–147.
Анотація: Досліджено історію та культурну спадщину євреїв на території міста Кременця Тернопільської області. За допомогою ретроспективного методу розглянуто етапи заселення території міста євреями, вплив їх релігійної, економічної та культурної діяльності на формування і розвиток Кременця, його сучасний культурний та архітектурний вигляд. Вивчення історії та пам’яток національних меншин міста Кременця буде сприяти, на думку автора, збереженню культурного надбання українського народу.
Джерело: Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського
Яцечко-Блаженко Т. В. Кременецький замок – пам’ятка архітектури та історії національного значення
Яцечко-Блаженко Т. В. Кременецький замок – пам’ятка архітектури та історії національного значення / Т. В. Яцечко-Блаженко // Українська культура: минуле, сучасне, шляхи розвитку : наук. записки. – 2014. – Вип. 20 (2). – С. 176–179.
Анотація: Розглянуто особливості містобудівних ситуацій розміщення будівель Кременецького замку на Кременецьких горах. На його прикладі показано історію будівництва замку та перших православних храмів на території міста.
Джерело: Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського
Яцечко-Блаженко Т. В. Місце етнічних меншин у формуванні міста Кременця (ХV – 60-ті роки ХVІ ст.)
Яцечко-Блаженко Т. В. Місце етнічних меншин у формуванні міста Кременця (ХV – 60-ті роки ХVІ ст.) / Т. В. Яцечко-Блаженко // Старий Луцьк : наук.-інф. зб. – 2011. – Вип. 7. – С. 243–248.
Анотація: Важливим питанням при вивченні будь-якого міста є його етнічна структура, адже саме вона може пояснити особливості та історії побудови існування певних архітектурних об’єктів. Саме тому при характеристиці топографії міста Кременця ХV – середини ХVІ ст. цінними є дані про іноетнічні елементи на території міста та їх вплив на його розвиток. Така специфіка в населенні міста на той час була характерна не лише для міста Кременця, а й для багатьох інших найбільших міст сучасної Великої Волині.
Джерело: Волинський національний університет імені Лесі Українки